Zdravo Nikola!  
 
Ok. Še vedno imam težavo videti, zakaj bi uporabnik vstavljal toliko vnosov, da bi na koncu dobil drevo. Če bi bil postopek relativno hiter, bi bilo enostavneje... 
 
Koliko potez pa je potrebnih, da si naredi uporabnik končno drevo? In kako to drevo izgleda? 
 
In kakšne raznolikosti izgledov dreves je s tem postopkom mogoče doseči (koliko različnim okusom se aplikacija prilagodi)? Verjamem, da pokriva precej veliko različnih rešitev, a to je treba tudi malo grafično demonstrirati... 
 
Zakaj si aplikacijo zasnoval tako kot si jo in zakaj nisi omogočil večje raznolikosti osnovnih grafičnih gradnikov (ozadje, barvna paleta...) in se s tem bolj približal različnim okusom uporabnika? Že izbira barv (tako ozadja kot drevesa) je precej drzna in zelo verjetno ne bo všeč nezanemarljivo velikemu deležu uporabnikov... Zakaj ne začneš najprej z izbiro barv drevesa in z ozadjem? Sedaj to uporabniku vsiliš, potem pa pričakuješ, da bo verodostojno izbiral, katero izmed dreves mu je najbolj všeč...  Kaj če mu ni všeč čisto nič? 
 
In zakaj 12 generacij? Je to res optimalno število? Kako smo prišli do tega števila?  Enako vprašanje za 16 primerkov na generacijo...  Na začetku bi lahko bilo število primerkov manjše, raznolikost med njimi pa večja, nato pa bi lahko šel v podrobnosti... Na ta način bi lahko tvojo aplikacijo prikazal kot učinkovit način preverjanja okusa oz. odločitve uporabnika, v primerih, ko uporabnik niti ne zna na prvo žogo opisati, kaj mu je všeč...  Vsebinsko sem pričakoval večji poudarek na tem delu naloge...

V nalogi je res veliko slovničnih napak. s/z je precej napačno uporabljen, namesto decimalnih pik moraš povsod uporabiti decimalno vejico. Stavki so večkrat nerodno zapisani. Namesto o nizki odzivnosti, ki bi jo lahko tudi ovrednotil v ms, govoriš o zaostajanju aplikacije...  Nisem prepričan, da bo lektor/lektorica znal/a poloviti vse te napake...  Si sploh vklopil orodja za preverjanje črkovanja in gramatike? Ni ravno videti...   Niti pik za zaključek stavka nisi pravilno postavil oz. jih večkrat povsem ignoriraš? Posledično je večkrat skoraj nemogoče (definitivno pa zelo zamudno), razbrati, kaj si želel povedati...  

Trditev "Da smo lahko prikazali koliko so uporabniku slike všeč. Smo se odločili, da bomo izračunali podobnost med slikami, bolj ko so si slike podobne bolj so všeč uporabniku in obratno." se mi zdi napačna... Rzdalje med slikami povedo podobnost slik, torej kam je izbira skonvergirala. Nič pa ni rečeno, da so slike uporabniku dejansko všeč. 

Tudi ne razumem najbolje, zakaj je bilo treba tu testirati 7 rešitev razdalj... 

Na slikah ti manjkajo oznake osi...

V tabelah imaš večkrat angleški izraze. Bo kar treba posloveniti...

"Testiranje je potekalo na večjih primerih evolucije."  Misliš tu res na večje primere ali na več primerov? Koliko primerov? Kdo je testiral? 

In polno je nesmiselnih stavkov: "In med razhroscevanjem smo opazili da queued in showed delujeta kot premikajoči indeksi za queued"   Kako lahko queued deluje kot indeks za samega sebe?

In večkrat greš v nepotrebne podrobnosti... Na primer, definiraš funkcijo atan2, in to napačno (stavka "Funkcija atan2 je matematična funkcija, ki se uporablja za izračun tangente loka količnika" ne razumem).  atan2 je znana funkcija... Dovolj je, da se sklicuješ na literaturo, ki jo opisuje...
 
Tudi postopek risanja ozadja je precej podrobno opisan, hkrati pa je ozadje barvno in motivsko precej omejeno... 

In še vedno imam občutek, da bi se dalo metrike razdalj bolj smelo uporabiti... Morda bi lahko z njimi testiral hitrost konvergence k končni rešitvi in nadzoroval naključnost tvorjenja dreves.  V bistvu ne razumem, kako se naključnost spremija preko genaracij, zako za križanje, kot za mutacije... Sem skušal to razbrati iz poglavja 4.2, pa mi ne uspe...  

Skratka, globalne stvari, ki bi morale biti razložene bolj jasno, niso, podrobnosti, ki bi bile lahko tudi manj jasno razložene, pa so večkrat precej razbohotene in dodatno zameglijo globalno sliko... 
